Atsakinėjant į Europos dviračių federacijos klausimyną, išsivystė diskusija apie dviračių takų valymą žiemą. Tikiuosi, temą pratęsime visais metų laikais
![Išsišiepęs :-)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
-------------------------------------------------
Diskusija idedu ne nuo pradziu, bet manau kad tema aiski. Valyti ar nevalyti dviraciu takus ziema. Ar tai tikslinga?
As "pries" kad uz mokesciu moketoju pinigus ziema nuo sniego valytu uzmiescio dviraciu takus, kurie naudojami turizmui ir rekreacijai. Nes ziema tokiais dviraciu takais beveik niekas nevazineja, todel ju valymas yra brangus ir netikslingas.
Toks yra ir Kursiu nerijos dviraciu takas. Kiek zmoniu juo vaziuotu (nuvalytu) kai pripustyta ir salta? Tikriausiai ten ziema dviratininku niekas isvis negaudo kelyje ir norintys gali ramiia vaziuoti keliu
![Merkia akį ;-)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
Mieste gal tikslinga valyti keleta pagrindiniu dviraciu taku, kuriais vyksta nors koks judejimas. Taciau labai abejoju tokio veiksmo pagristumu ir racionalumu. Mano motyvai:
1) Dviraciu taku tinklas miestuose nera vientisas, beveik nei viename mieste nenuvaziuosi is tasko A i B tik takais. Todel klausimas - kurias atkarpas valyti, kuriu ne? Nes visu valyti visiskai netislinga. Gal yra kokios nors svarbios atkarpos del eismo saugumo, kur nemazai zmoniu vaiksto ir kai kas vaziuoja dviraciu ziema ir jas reikia valyti.
2) Netgi esamus takus valyti daznai yra sunku del ju isdestymo. Pvz, ant saligatviu, su ivairiomis kliutimis take, kurios padaro efektyvu mechanizuota tako valyma negalimu. Rankinis valymas tokiose vietose daznai visai nevyksta.
Tos kliutys trukdo valyti takus vasara, o ziema dar sudetingiau.
Miestu valymo tarnybos neturi specialios mazu gabaritu technikos dviraciu taku prieziurai.
3) Maciau keleta atveju Kaune, kai atskirus taku ir ju dalis takus "valo" su technika. Lieka purus traktoriaus isvazinetas sniego sluoksnis, sustumia sniego gurvuolius ir po tokio valymo takai buna visai nepravaziuojami dviraciais.
Nevalytuose saligatviuose ir takuose zmones sutrypia takus ir tais sutryptais isvaiksciotais takais smagu ir patogu riedeti dviraciais. Valymas dazniausiai sugadina patogia tako danga.
4) Ziema yra per mazai dviratininku, todel netikslinga del keliu vartotoju valyti dviraciu takus. Vertinant lesu panaudojimo efektyvuma, tai yra labai brangu ir neefektyvu.
Lietuvoje zmones dviraciais ziema nevazineja del salcio ir bendros dviraciu kulturos nebuvo. Taku valymas cia beveik neturi reiksmes.
5) Ta dalis zmoniu, kurie ziema vazineja dviraciais, dazniausia vaziuoja gatvemis ir saligatviais (kaip ir vasara). Tai reiskia, kad jiems nuvalytos kelios taku atkarpos gali buti visai nereikalingos. Jie susiranda sau patogius marsrutus ziemos metu.
6) Dviraciu infrastrukturai skiriamos labai mazos lesos visiems metams. Todel dabartiniu laikotarpiu tikslingiausia, kad tos kuklios lesos butu panaudojamos dviraciu taku prieziurai ir valymui pagrindinio sezono metu (balandis-spalis). Isleidus pinigus ziema nevazinejamu taku valymui (nes toks valymas brangus), ju neuzteks vasara, kai labiau reikia. Todel reikia rinktis kada daugiausiai vartotoju ir racionaliausiai naudoti lesas.
7) Kai atsiras nuoseklus dviraciu taku tinklas (pritaikytu valymui) ir kai jais prades vazineti kritine mase naudotoju siltuoju sezonu, tada laikas raginti juos del vazinejimo saltuoju, lietingu sezonu. Tada bus galima vertinti ir spresti, ar reikia valyti dviraciu takus ir kokius.
Dabar yra neadekvatu ir klaidinga lyginti kokios nors Suomijos ar Svedijos miestelio situacija, kur yra puikus taku tinklas ir isigalejusi dviraciu naudojimo tradicija, pakankami biudzetai miestu valymui palyginus su Lietuvos miestu salygomis.
8) Ar zinote, kad daugumoje Lietuvos miestu yra valomos ir priziurimos tik kelios centrines gatves. Visam miestui valyti neuztenka lesu. Dviraciu taku valymui daznai isvis neskiriama lesu (nei ziema nei vasara), nei mieste nei uzmiestyje.
9) Pats geriausias miestu valymo darbas (kuriam irgi truksta lesu ir tai daroma nepakankamai) butu smelio ir dulkiu isvezimas ir issiurbimas su specialiomis masinomis pavasari po ziemos sezono. Lietuvos miestai skendi dulkese, kurios susidaro nuo gatviu barstymo ziema, visokiu statybos darbu ir kt. Kai buna sausas pavasaris, vejas tas dulkes nesioja ir labai padidina miestu oro uzterstuma kietosiomis dalelemis. Kurios tikrai kenkia pavasari padaugejusiu dviratininku sveikatai.
Tai turetu buti pirmas musu prioritetas ir tokiam reikalavimui galime sulaukti didelio palaikymo, nes dulketi miestai kenkia visu zmoniu svekatai.
10) Pirmas klausimas - kad isvis dviraciu taku valymui ir prieziurai skirtu lesu bent sezono metu. Kauno savivaldybe labai ilgai itikinejome del tokio poreikio.